11. oktober 2018
Investering i bedre skattekontrol er en overskudsforretning
Ny rapport dokumenterer, at der er 3,8 mia. kroner at hente på at styrke skattekontrollen med landets virksomheder. Rapportens resultater præsenteres for politikerne i dag den 11. oktober ved en høring på Christiansborg.
![Camilla Hesselby Billede af Camilla Hesselby](/Admin/Public/GetImage.ashx?Image=/Files/Images/Kontaktpersoner/Camilla Hesselby.jpg&Width=120&Height=120&Crop=0&format=webp&Quality=85)
Camilla Hesselby
Vicedirektør
Artiklen er oprindeligt skrevet af en anden medarbejder
![Ulrik Jørstad Gade Billede af Ulrik Jørstad Gade](/Admin/Public/GetImage.ashx?Image=/Files/Images/Kontaktpersoner/Ulrik Jørstad Gade.jpg&Width=120&Height=120&Crop=0&format=webp&Quality=85)
Ulrik Jørstad Gade
Fagchef for politik
Artiklen er oprindeligt skrevet af en anden medarbejder
3,8 mia. kroner ekstra til velfærd eller skattelettelser. Det er det beløb, som politikerne hvert år kan disponere over, hvis de vælger at investere i en bedre og mere intelligent skattekontrol blandt landets virksomheder – med særlig fokus på de, der bevidst omgår reglerne.
Det viser en ny rapport fra analyseinstituttet Højbjerre Brauer Schultz, der beskriver sammenhængen mellem en øget skattekontrol, skattegabet og de offentlige finanser. Skattegabet er forskellen mellem de skatter, der skal betales og de skatter, der faktisk bliver betalt.
Tal fra SKAT viser et årligt skattegab på 23 mia. kr. Men det beløb kunne ifølge rapporten reduceres med hele 4,6 mia. kroner årligt, hvis målet om et skattegab på maksimalt 2 pct. rent faktisk blev overholdt.
Forudsætningerne for at reducere skattegabet og opnå et ekstra skatteprovenu på 4,6 mia. kroner er at der investeres massivt i en bedre og mere intelligent skattekontrol. Skattekontrollen skal således opgraderes med, hvad der svarer til 1.000 ekstra mand for at få provenuet hjem i statskassen. Når udgifter til personale og administration af den ekstra skattekontrol er trukket fra, lander beløbet, som politikerne kan råde over, således på 3,8 mia. kroner.
Rapportens resultater præsenteres i dag ved en høring på Christiansborg, som er arrangeret af HK STAT, LO og brancheforeningen FSR – danske revisorer. På høringen vil der blive diskuteret løsninger på udfordringer med at nedbringe skattegabet samt set på nye muligheder for bedre at tilgodese lovlydige virksomheder og målrette skattekontrollen mere mod de, der bevidst snyder.
Formand for LO, Lizette Risgaard, har følgende kommentar:
”Tallene giver et vink med en vognstang om, at det er fornuftigt at opprioritere kontrolindsatsen med mange flere skattekontrollører. Derfor håber jeg også, at der vil være bred opbakning til en oprustning af kontrollen fra lønmodtagere, erhvervslivet og selvfølgelig også fra et bredt flertal i Folketinget. Hvad enten man vil bruge råderummet på skattelettelser eller velfærd, så kan vi da blive enige om, at alle skal bidrage til fællesskabet med den skat som følger af lovgivningen.”
Formand for HK STAT, Rita Bundgaard:
”Der ligger guld på gaden. Politikerne har her muligheder for at finansiere nye politiske initiativer og mere velfærd, de skal bare handle. Rapporten viser, at det er en stensikker investering at sætte penge i bedre skattekontrol. Og ud over de ekstra milliarder til samfundskassen, vil en styrket kontrol øge retfærdigheden i samfundet. Det er almindelige lønmodtagere, der betaler for de virksomheder, som snyder i skat.”
Administrerende direktør for FSR - danske revisorer, Charlotte Jepsen:
”I dag kan der gå op til 30 år, uden at virksomhederne ser skyggen af en kontrolmedarbejder. Det er uholdbart. Derfor skal der sættes ind med en intelligent skattekontrol, der går på tre ben. For det første bør der afsættes midler til at ansætte yderligere kontrolmedarbejdere i SKAT. Dernæst bør der investeres i at udbygge den digitale kontrol. Endelig bør politikerne tag ved lære af de gode erfaringer fra personområdet og bruge en uafhængig tredjemand fx en revisor til at indberette eller kontrollere indberetningerne, mod at virksomhederne opnår bedre vilkår.”